Gruppe+5

= = = = =Ungdom og media =  Ungdomen sin bruk av massemedia har forandra seg radikalt dei siste 8-10 åra. Utviklinga ser ut til å gå berre fortare og fortare. Vi har sett i dei siste åra ein eksplosjon innan sosiale nettsamfunn som blogging, Twitter, Facebook ol. Desse media gjer det enkelt å publisere innhold og utveksle filer, slik som bilete, musikk, video, og dataprogram. Det er ikkje ein ny versjon av internett, men nye måtar å bruke teknologien på. Det er blitt hevda at dette er den mest omfattande forandringa sidan den industrielle revolusjonen. Nettsamfunnet Twitter fekk 100 mill. brukarar på 9 månader. For dei som vil påverke og drive merkevarebygging er det klart store moglegheiter til å nå store forbrukargrupper. Ein må også rekne med at denne teknologien vert stadig meir brukt innan utdanning og kunnskapsformidling. Utviklinga har og vore stor i høve tilgang, Mange er på nett 24 timar i døgnet.[] Rapporten "Ein digital barndom" byggjer på svar frå 12 000 ungdommar i ungdomskulen og vidaregåande skule. Det er undersøkt bruk av IKT blant ungdommane og kjenneteikn ved ungdom som brukar ulike former for IKT. Ein har sett på kva verknad dette har på skulekarakterar, fritidsaktivitetar, risikoåtferd og om det er skilnad i høve til kjønn. Det blir dokumentert at PC-bruk er utbreidd i ungdomsgruppa. 95% av ungdommane har PC heime, medan 83% har tilgang på internett. Over halvparten har TV på rommet, ein tredjedel hadde TV-spel på rommet. 95% av gutar og 88% av jentene brukte PC utanom skulen. Dei fleste ungdommane hadde eigen mobiltelefon, mest utbreidd blant jenter. Jenter brukte mobil mest til å sende meldingar, medan gutar hadde fleire samtaler.

media type="youtube" key="sIFYPQjYhv8" height="115" width="192" align="left" Nesten alle barn i alderen 7 til 12 år har tilgang på PC og internett, men bruken av nye medier er lavere enn forventet. Kjønnsforskjellene kan karakteriseres som dramatiske. Mange har hevdet at bruk av nye mediene i stor grad fører til inaktivitet. Norsk ungdom blir stadig feitare. Årsaka er blant anna mykje stillesitjing framfor PC og TV og lite fysisk aktivitet. I ein artikkel i firda 26.januar står dette: [] Dette får ikke støtte av SINTEF-prosjektet. Generelt er barn i alderen 7-12 år som er aktive brukere av nye medier like aktive som andre barn, både i forhold til tid sammen med venner og en del typiske inne- og uteaktiviteter. De samme resultatene gjelder for ungdomsskolen og videregående skole, sier Brandtzæg. Nye medie vaner stiller krav til foreldre i høve grensesetting og innsyn i kva barna bruker PC til. Det stiller igjenn krav til kompetanse innen denne teknologien. [] //Dato: 20.01.10//

Nyare forsking viser at det å vere fysisk inaktiv - altså å aldri sveitte eller vere andpusten - er på lik linje med røyking i risiko for å få hjarte- og karsjukdomar og diabetes, seier Geir Kåre Resaland. []  //Dato: 20.01.10 // Internett har funnest sidan kring 1970, men vart tilgjengeleg for ålmenta på 90-talet. Internett har skapt store endringar i korleis vi brukar media. Norsk mediebarometer (SSB) viser at vi brukar internett meir, stadig fleire får breidband, og litt færre av oss les aviser kvar dag. Kjelde: [|**http://www.firda.no/Innenriks/article3448003.ece**] // Dato: 20.01.10 // Lærarar klagar over at elevar spelar dataspel på skulen. Men på Høgskulen i Hamar må Bachelor-studentane som studerer dataspel spele i skuletida. Og fleire av studentane har allereie fått arbeid i ulike selskap som utviklar spel. Dato: //20.01.10 //media type="youtube" key="p-GodA_dcU8" height="126" width="136" align="left"
 * Internett **

Ein gjennomsnittsdag i 2007 brukte 66 prosent av befolkninga internett. Det er 6 prosent meir enn året før. Tilsvarande sank andelen av befolkninga som las trykte aviser ein gjennomsnittsdag frå 74 prosent i 2006 til 72 prosent i 2007. Som tidligare er det hos dei unge at endringane i medievanar skjer fortast. Tala ovanfor gjeld aldersgruppa 9-79 år, men SSB seier at både auken i internettbruk og nedgangen i avislesing er størst hos dei yngste. For eksempel brukte heile 83 prosent av aldersgruppa 16-24 år internett ein gjennomsnittsdag i fjor. Det er også kjønnsforskjellar. Menn brukar meir tid på nettet enn kvinner, og jo høgre utdanning jo meir tid på nettet. []

**Sosiale nettverk** Ein føresetnad for alt samfunnsliv er at samhandling og kommunikasjon gjentek seg mellom stabile personar. Slik vert det danna eit konglomerat av sosiale relasjonar - for eksempel familien. Desse vert etter kvart sammensette og dannar det vi kallar sosiale strukturar eller sosiale mønster. Et slikt mønster med tydeleg avgrensning mot det øvrige sosiale liv kallar vi eit sosialt system eller delsystem. Vi tilhøyrer alle eit eller fleire sosiale system, eksempelvis familie, vener, skule og nærmiljø. Innan kvart system vert vi utvikla. I andre system og miljø ville vi blitt andre menneske. [|Kjelde] Nettsamfunna er ein arena for sosialisering, men også konkurranse og trakassering. Det kan vere ei utfordring å forstå korleis tjenestene i nettsamfunnet fungerer. Døme kan vere at personen opplever å sende private meldinger eller brev til andre medan dei faktisk legg meldingane på ei open oppslagstavle.

media type="youtube" key="RsPW4Q51gTw" height="216" width="294"

Facebook er eit engelskspråkleg nettsamfunn som vart starta i februar 2004 av studenten Mark Zuckerberg, den gang berre 20 år gammal. Dette nettsamfunnet kan i dag vise til i underkant av 60 millionar brukarar på verdsbasis, og veks i gjennomsnitt med to millionar kvar veke. Tal brukarar i Norge er berekna til knappe ein million, ifølgje Wikipedia. Etter kvart som slike nettsamfunn som Facebook, Twitter o.l. veks i omfang, blir det nok viktig å holde ein viss sjølvdisiplin over kva ein publiserer på nettet. Det som eingong er lagt ut let seg ikkje lett fjerne. Dessutan kan bilde/profilar osv. utnyttast kommersielt av eigarane av nettsamfunna. Kanskje har vi berre sett starten i denne utviklinga. Det er eit faktum at store kapitalkrefter ser på desse nye media som ein viktig innfallsport for påverknad og reklame. []

=Mobiltelefon = <span style="color: #000000; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> Kronisk søvnløshet rammer stadig flere ungdommer. I Sverige slår man nå alarm fordi avhengighet av mobiltelefoner og datamaskiner fører til utbrenthet blant skolebarn. [] Ungdommen er på nett 24 timar i døgnet. Faren for å gå glipp av noko gjer at ein ikkje slår av mobilen når ein legg seg om kvelden. Mange unge opplever at det er vanskeleg å sette grenser. Foreldre og skule vil vere viktige grensesettere. Dei må vere ha bevisstheit om kor mykje ungdommen / barna skal nytte teknologien i dagleglivet, og sette grenser. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Hvordan bruker du mobilen?


 * [[image:http://www.ung.no/element_db/409.gif width="117" height="98" align="right" caption="mobilbruk"]]I dag har nesten alle norske barn og unge mobiltelefon. De er de teknisk mest oppegående brukerne, men er dessverre lite bevisste de potensielle farene som er forbundet med det å bruke mobiltelefon.**

Redd Barna lurte på hvordan ungdom opplever det å bruke mobiltelefon og hvordan dere bruker dem. For å finne det ut snakket de med 50 ungdommer i Oslo-området.

Redd Barna pleier å si at chattevenner ikke er som andre venner. Med dette mener vi at man ikke egentlig vet helt hvem noen er før man har truffet dem ansikt til ansikt, og kanskje truffet dem flere ganger. Når man snakker med noen på Internett, er det lett å bli kjent, det er lett å snakke om ting som man kanskje ikke kan snakke med andre venner om, det er lett å gi og få omsorg og bekreftelse, og da blir man følelsesmessig bundet til den man snakker med. Det er det ingenting i veien for. Men noen av dem som man får et sånn forhold til, bruker det til å innynde seg hos barn og unge.

media type="youtube" key="QFEpr0wmgZU" height="144" width="258"

[]

<span style="color: #0016ff; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> = TV = Sjølv om det blir stadig fleire TV-kanalar ser vi mindre og mindre på TV. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> At mediebruken forskyv seg vekk frå TV og over mot interaktive media får følgjer for både språk og kultur. Dei norske radio- og TV-selskapa må søkje konsesjon, og oppfylle visse vilkår om å drive allmennkringkasting som òg tek omsyn til "smale" grupper - nynorsk, samisk, distrikt, opera ... Dei har m.a. plikt til å lage program for born og ungdom på norsk. Kjelder: [] <span style="font-family: Calibri; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: EN-US; msoansilanguage: EN-US;">//Dato: 20.01.10// []

<span style="color: #0016ff; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> Ei undersøkjing syner at den nyaste trenden innan medievanar er at nesten alle ungdommane brukar nettsamfunn og chatte-tjenester svært hyppig og entusiastisk. Tidligare undersøkelsar fra Statistisk Sentralbyrå har synt at det er tradisjonelle tjenester som nettaviser, informasjonssøk og nettbank som blir brukt mest på internett. Konsulentane ser indikasjoner på at denne trenden kan være i ferd med å snu. [|**http://www.barnevakten.no/sider/tekst.asp?side=25895**] //<span style="color: #000000; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: NO-BOK; msoansilanguage: NO-BOK;">Dato: 20.01.10 // = = =<span style="color: #0016ff; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Nyttebruk av media = <span style="color: #000000; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">IKT og bruk av digitale verktøy i skolen er mykje diskutert i skulekvardagen. Mykje av informasjonen og "skulebøkene" blir i dag henta på nettet. [] har utvikla digitale læremiddel for vidaregåande opplæring. Dette arbeidet er ikkje ferdig enda. Men mange av faga, så som naturfag og kroppsøving, har allereie fått gode nettressursar. Mange ungdommar gir uttrykk for at dei sakner lærebøkene, det er uoversikteleg å forholde seg til digitale lærebøker. Det må vere tilgang på nett for å jobbe. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">vanskeleg å førebu seg til prøver. Ein er hjelpelaus når dataen ikkje fungerer. media type="youtube" key="rOEHXIieIm4" height="188" width="289" <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Når det gjeld reklame, har internett teke over på nokre felt, men ikkje på andre. Internett dominerer som reklamemedium på felta feriereiser, mobiltelefon, bank og musikk. Bruktbilar og bustader blir gjerne omsette på finn.no. Men tradisjonell postkassereklane, katalogar, annonser i blad og "munn-til-munn-metoden" held stand på andre felt. Kjelde: __htt__[|p://www.mediaplus.no/slik-velger-ungdom-reklame.4636810-126920.html]

**Aktiv mediebruk i skulen** Å bruke media betyr ikkje lenger berre å spele av innhald som andre har laga. Det er kome ei rekkje løysingar der brukaren kan redigere innhald og lage sine eigne medieprodukt. Det er verdfullt å kunne bruke dette i skulen, spesielt i små fag / yrkesfag der forlaga ikkje lagar så mykje læremiddel. Elevane kan gjere skulearbeidet ved hjelp av nye sjangerar - dei kan t.d. levere ei lydfil i staden for skriftlege svar, eller lage ein film. Dette kan gi elevar med t.d lese og skrivevanskar nye mogelegheiter til å formidle sin kunnskap, og ta i bruk eit breiare spekter av læringsstilar. Lyd og bilde kan erstatte ein praksisrapport.

Denne artikkelen er skriven på Wikispaces. Ein **wiki** består av ei samling nettsider der brukarane kan vere med og skrive innhaldet. Det kan vere eit godt eigna verkemiddel for lærarar. På ein skule er det ofte 4-5 lærarar som har det same faget, men som pga. timeplanen har dårleg høve til å møtest. Å bruke wiki kan lette det daglege samarbeidet. Det kan og vere med å auke kunnskapen til den enkelte lærar. Kjelde: []

<span style="color: #0006ff; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Fritidsbruk av media
<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">**Piratkopiering** Den nye teknologien har snudd opp ned på distribusjonen av musikk og filmar. Før kunne du ta opp musikk på kassett, men kvaliteten vart sterkt redusert. No går det an å ta fullverdige kopiar av både lyd og film, og gjere kopiane tilgjengelege for alle som er på nett. The Pirate Bay og andre ivrige "piratar" gjer dette i stor stil, utan at styresmaktene får gjort noko effektivt for å stogge dei. Artistar og plateselskap fortvilar, og prøvar å kome fram til løysingar som bergar bransjen frå å gå dukken.

To alternative løysingar på copyright-problemet er bøter / utestenging frå internett for dei som lastar ned (som i Frankrike), eller å leggje ei generell avgift på alle breibandbrukarar. Avgifta skal gå som kompensasjon til artistar og plateselskap.

Nyleg kom EMI og Apple med ei ny strategi: dei vil ta vekk kopisperra på musikk som blir lasta ned frå iTunes. Hittil har desse lydfilene berre kunna bli avspelte med ein iPod, men dei vil no kunne brukast på andre mp3-spelarar. Det norske Forbrukarrådet har pressa på for at dette skulle skje, og reknar det som ein siger for forbrukarane. Kanskje vitnar det om ei opnare haldning og ei tilpassing til den nye situasjonen. Kjelde: []

=<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">media type="youtube" key="NWCXH0hW2yg" height="340" width="560" = =<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> = <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">
 * Kopiering av Max Manus-filmen**

på Hamar har vore arrangert kvart år sidan 1992. Dataentusiastar konkurrerar i mange disiplinar: demo-koding, musikk, grafikk, animasjon, spel og maskinvare-modifikasjon. Lokalt blir det arrangert mindre samlingar, LAN (Local Area Networks). På Øyrane vgs. pleier elevbedriftene på datalinja arrangere LAN. Kjelde: [] <span style="font-family: Calibri; font-size: 10pt; line-height: 115%; mso-ansi-language: EN-US; msoansilanguage: EN-US;">//Dato: 20.01.10//
 * The Gathering (TG)**

**Nokre få blir dataavhengige** Ed Looney er leiar for The Council on Compulsive Gambling i New Jersey, som arbeider med offer for både "online" og "offline" gambling. Han seier at ein speleavhengig ungdom ofte er flink på skulen, høgt motivert og populær. Dei går gjennom ein fase der dei føler seg heldige og spesielle, men etterpå går det nedover og det endar i ein desperasjonsfase når dei oppdagar at dei ikkje greier å slutte.

Helen Fellman har jobba mykje med ungdom som har mista kontrollen over eiga speling. Ho seier at mange opplever at speleiveren tar overhand. Ungdommen uttrykkjer at dei er hekta på spelet. Når dei speler har dei det moro. Dei har ei rolle i spelet, og er eindel av ei heilheit. Faren er at ein kan miste utdanning pga. speling, ungdommen bruker tida på å spele istaden for skule. Det er føresette som har ansvar og må sette foten ned. []

På ei forelesing Helene Fellman hadde i Førde 2008 lanserte ho uttrykket skjermavhengig, der ho snakka om tid ein brukar på TV, film og data. Når ein snakkar med ungdom om dette kan ein oppleve ungdom som bruker frå 70 til 100 timar pr veke når dei sjølve gjer overslag. Dei som har registrert eiga skjermtid over 2 - 3 veker, får ofte eit høgare tal timar enn dei presenterte først. Bruk av over 70 timar på denne typen media gjer at det kan bli vanskeleg å kombinere med jobb eller skule.

Overlege Oliver Bilke ved Vivantes-klinikken i Berlin seier at dei fleste ungdomane taklar media godt. Viss ungdomar lever berre i den virtuelle verda, forsømmer dei verkelege venene, skulkar / får dårlege resultat på skulen, og blir aggressive når ein nemner data, er det faresignal. Bilke meiner at dei spela som gjev rask "belønning" er dei farlegaste. Spel der du lett har framgang og rask suksess. Avhengigheit er eigentleg forstyrringar i belønningssystemet. I løpet av livet må du lære deg å forholde deg til belønningssystemet: lære å arbeide for belønningane og lære å setje pris på det du oppnår. Det dataspela gjer, er eigentleg å oppheve systemet.

Bilke meiner at rollespela er mykje meir avhengigheitsskapande enn individuelle "ego shooter"-spel. Det kjem av at ungdomar er i ferd med å utvikle sin eigen identitet, og difor har ekstra lett for å leve seg inn i ei rolle. Viss borna spelar meir enn 6 timar kvar dag bør alarmklokkene byrje å ringje hos foreldra, meinar Bilke.

Kjelder: [] [] > video "Hilfe gegen Computersucht" []

media type="youtube" key="Ilm5MUcv4jU" height="272" width="355"
 * Kven chattar du med?**

media type="youtube" key="zotTf0G9STM" height="153" width="192" align="right" Wikien til gruppa er bygd opp av ei innleiing og fem undertema/artiklar : Mobiltelefon, internett, Tv, nyttebruk av media og fritidsbruk av media. Vi har valt å bygge opp wikien slik at alle undertema er samla i eit dokument. Alle medlemane i gruppa har vore med å bidrege i Wikien, og har kome med innspel om kva som skulle vere med under dei ulike artiklane, og lagt inn filmar, tekstar, bilde, linkar og liknande.
 * OPPSUMMERING**

Problemstillingar undervegs i prosessen: Gruppe 5 har i løpet av dei siste to vekene fått fleire nye medlemar. Ein merkar at ein er komme eit godt stykke ut i studiet, og vi må gruppere oss med dei som framleis heng med. Dei nye medlema har ikkje fått bidrege noko i startfase og planlegginga av oppgåva, der ein skulle fastsette namn på taggs ol. Ein anna ting vi har merka oss når vi arbeider fleire i wikien, er at det kan oppstå noko problem vist fleire prøve å redigere i på same tid.

Vi har arbeidet og lært mykje av denne oppgåva. I byrjinga brukte vi mykje tid på å lese og forstå oppgåva. Litt uvant å arbeide på denne måten. Trengte mykje hjelp og støtte på det grunnleggande. I starten var det Roger Jan, Geir og Ola som samarbeida om oppgåva. Men i den siste veka har også Anne Lise og Nina vorte med. Nina og Anne Lise har vore ressurspersonar som har komt med mange gode innspel om oppgåva.

<span style="color: #0000ff; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">[]